Energiø Bornholm sikret med historisk aftale om 9 GW ny dansk havvind
Aftalen om 9 GW ny dansk havvind, som blev indgået tirsdag aften, betyder, at fremtiden nu er sikret for Energiø Bornholm, der ifølge klima-, energi- og forsyningsministeren vil bidrage til at øge Danmarks forsyningssikkerhed fra 2030.
Energiøens fremtid var tidligere i maj sendt i limbo, da lækkede dokumenter fra forhandlingerne viste nemlig, at energiøen, der oprindeligt skulle give overskud, bliver en underskudsforretning med en sandsynlig regning til staten på 31,5 milliarder kroner over de første 20 år af energiøens levetid.
Dækker underskud op til 17,6 mia. kr.
I havvindaftalen har partierne aftalt at sikre Energiø Bornholm et støtteloft på op til 17,6 milliarder kroner fordelt over 20 år. Støtteloftet svarer ifølge aftalen til de forventede danske omkostninger til at etablere den elhandelsforbindelse mellem Danmark og Tyskland, som er et vigtigt element i energiøen.
![Lea Wermelin, klima- , energi- og forsyningsordfører for Socialdemokratiet og valgt til Folketinget på Bornholm Lea Wermelin, klima- , energi- og forsyningsordfører for Socialdemokratiet og valgt til Folketinget på Bornholm](https://image.nordjyske.dk/users/nordjyske/images/85101107.jpg?t[strip]=true&t[quality]=75&t[crop][width]=329&t[crop][height]=500&t[crop][x]=0&t[crop][y]=0&t[resize][width]=1000&t[resize][height]=1520&accessToken=29ae3120429bf5e5ff83a48a42cb68cc3243917b538332bb9202ee60f0e9ad94)
– Det her er en historisk aftale med den største udbygning af havvind i Danmark nogensinde og med verdens første energiø med Energiø Bornholm. Alle danskere får glæde af den havvind, der nu skal bygges, fordi staten bliver medejer af de kommende havvindmølleparker og får del i gevinsterne, siger Lea Wermelin, klima- og energi- og forsyningsordfører for S og valgt på Bornholm.
Energiø Bornholm er et hybridprojekt, der ud over mindst tre GW havvind består af en elhandelsforbindelse fra Sjælland over Bornholm og til Tyskland.
Udlandsforbindelsen fra energiøen til Tyskland betyder, at der selv i perioder, hvor energiøens to havvindparker ikke producerer mindst tre GW, kan handles energi på tværs af den dansk/tyske grænse.
Med forbindelsen får Tyskland også glæde af den grønne strøm, ligesom der skabes større afsætningsmuligheder for havvindaktørerne.
Udbud afgøres på laveste pris
Selve udbuddet af de 3 GW havvind til Energiø Bornholm vil ifølge aftalen blive afgjort ved laveste faste pristillæg pr. kilowatt-time, eller størst betaling til staten i form af årlig koncessionsbetaling. Der fastsættes årlige lofter for det faste pristillæg på op til 1,06 mia. kr.
Modsat udlandsforbindelsen, tror aftalepartierne på, at de 3 GW havvind til Energiø Bornholm vil kunne opføres uden støtte.
Støtten på makismalt 17,6 mia. kr., som skal dække underskud på energiøens udlandsforbindelse, vil aftalepartierne finde tre steder: 8,7 mia. kr. i skønnede indtægter fra udbuddet af de øvrige 6 GW havvind, som er en del af aftalen foruden 4,9 mia. kr. fra Grøn Fond og 4 mia. kr. fra det fremtidige råderum.
Også den del af aftalen glæder Radikale Venstre, som er blandt aftalepartierne.
- Jeg er også utroligt glad for, at Grøn Fond som Radikale Venstre tog initiativ til, har fungeret som en grøn forsikringsordning, der kan sikre etablering af Energiø Bornholm. Og det siger sig selv, at jeg er glad for, at Grøn Fond fyldes op i tilfælde af overskud. Det har vi også stået hårdt på i Radikale Venstre, siger Samira Nawa, som er klima-, energi- og forsyningsordfører for R.
Ifølge Klima-, Energi- og Forsyningsministeriet er det ikke kun elforsyningssikkerheden, der nyder godt af projektet. De danske el-forbrugere skønnes således at få en tocifret milliardgevinst over energiøens levetid, som blandet andet vil komme til udtryk i lavere elpriser.
Se mere om aftalen om Energiø Bornholm her
Udbud og finansiering af Energiø Bornholm
- Udbuddets afgøres ved laveste faste pristillæg pr. kilowatt-time eller størst betaling til staten i form af årlig koncessionsbetaling.
- Støtteloftet er 17,6 mia. kroner, og støtten udbetales over 20 år.
- Der sættes årlige støttelofter på op til 1,06 mia. kroner.
- Der afsættes finansiering op til støtteloftet, og Energiø Bornholm finansieres ved tre komponenter: Indtægter fra 6 GW havvind (8,7 mia. kr.) Grøn Fond (4,9 mia. kr.) Fremtidigt råderum (4 mia. kr.)
- Hvis indtægterne fra de 6 GW havvind bliver lavere end forventet, er aftaleparterne forpligtet til at finde yderligere finansiering.
- Hvis indtægterne fra de 6 GW havvind bliver højere end forventet, tilbageføres pengene til Grøn Fond op til 4,9 mia. kr. i perioden 2030-2040 svarende til finansieringstrækket til Energiø Bornholm.
- Ud af eventuelle yderligere merindtægter herudover for 2030-40 øremærkes op til 350 mio. kr. til Havnaturfonden. Merindtægter herudover for 2030-40 og evt. merindtægter efter 2040 tilfalder det fremtidige råderum.
Tillægsaftale om udbudsrammer for 6 GW havvind og Energiø Bornholm, den 30. maj 2023
Artiklen er en del af temaet Energiøer.