Dansk træ kan erstatte kul i kræftvarmeværker
De danske skove kan på bæredygtig vis levere den nødvendige brændsel, der skal til for at erstatte fossile brændstoffer på de danske kræftværker
- Vi er nervøse for, at vi glemmer at udnytte den ressource, som ligger lige foran næsen af os, siger divisionsdirektør Steen V. Riber fra selskabet Hededanmark til Ingeniøren.
Produktion skal omlægges
I dag brændes der godt en halv million ton dansk produceret tørt træ af. Hovedparten anvendes dog i danske brændeovne og kan i sin nuværende form ikke anvendes i kræftværkerne. Så for at leve op til kræftværkernes forventede behov på 2,2 mio. tons tør træ i 2020 skal produktionen både udvides og omlægges.
- Hvis vi gennemfører den politiske målsætning og planter 5.000 hektar ekstra skov om året, mens vi tager hensyn til produktion af biomasse, så kan vi femdoble udbyttet, siger direktør for Dansk Skovforening, Jan Søndergaard, og tilføjer, Hvis vi samtidig planter energipil på landbrugsområder og hæver målsætningen for skovarealet, så kan vi tidoble produktionen frem mod 2050.
Mange årsager til begrænset dansk produktion
Produktionen halter efter målsætningerne, og manglende tiltro til afsætningsmuligheder hos landmændene er en af årsagerne. Eksempelvis har en tilskudsordning til produktion af energipil på op til 10.000 hektar kun modtaget ansøgning om tilskud til 1.300 hektar.
Det er desuden et problem, at det danske træ skal tørres inden det kan knuses og laves til de træpiller, der anvendes i kræftvarmeværkerne. Her kan overskudsvarmen, der om sommeren ellers går tabt, ifølge Steen V Riber, anvendes til at tørre dansk produceret træ. Løsningen kræver dog investeringer og transport til kræftvarmeværkerne. Derfor kan en midlertidig mulighed for skovejerne være at anvende træflis på lokale varmeværker.